MULTIOMIKA – ASTMOS TYRIMŲ ATEITIS - JANUŠKEVIČIUS, ANDRIUS; MALAKAUSKAS, KĘSTUTIS (Pulmonologija ir alergologija, 2025)
Multiomikos technologijos vis labiau keičia astmos – sudėtingos ir heterogeninės lėtinės kvėpavimo takų ligos – supratimą ir gydymo būdus. Genomikos, transkriptomikos, epigenomikos, proteomikos, metabolomikos, mikrobiomikos ir eksposomikos duomenų integracija leidžia giliau analizuoti astmos fenotipus, prisidedant prie tikslesnės diagnostikos, rizikos vertinimo ir individualizuoto gydymo pasirinkimo. Šiuolaikiniai astmos gydymo iššūkiai, tokie kaip atsparumas vaistams ir prognozavimo neapibrėžtumas, rodo būtinybę naudoti tikslius molekulinius duomenis. Dirbtinis intelektas, automatizuotas mokymasis ir sistemų biologija padeda atskleisti sudėtingus biologinius tinklus ir identifikuoti svarbius skirtingų pacientų biožymenis. Didelės apimties multiomikos projektai, tokie kaip „Nešališki biomarkeriai kvėpavimo takų ligų baigčių prognozavimui“ (U-BIOPRED), „Astmos žemėlapis“ ir „Sunkios astmos tyrimų programa“ (SARP), atskleidė naujus ligos mechanizmus ir galimus terapinius taikinius specifiniams astmos endotipams. Nors klinikinis šių tyrimų pritaikymas dar nėra pakankamai išvystytas, spartus aukštos raiškos technologijų ir didžiųjų duomenų analizės progresavimas leidžia tikėtis artimos integracijos į kasdienę praktiką. Molekulinių sluoksnių sąveikų analizė padeda geriau suprasti astmos patogenezę ir eigą, o tai suteikia pagrindą individualizuotai medicinai. Astmos gydymo ateitis vis labiau grindžiama gebėjimu integruoti biologinius, aplinkos ir klinikinius duomenis į veiksmingas prevencijos, stebėsenos ir gydymo strategijas.